KURZUS: Járművillamosság és elektronika 2.

MODUL: I. modul: Diszkrét elektronikai alkatrészek

4. lecke: Műveleti erősítők, komparátorok, billenőkörök

| A lecke tanulásának a célja: Műveleti erősítők és alapkapcsolások, komparátorok és billenőkörök felépítésének és működésének alapszintű megismerése.
Szükségesen elsajátítandó: A lecke elsajátítása után a hallgatóknak ismerniük kell az ideális és valóságos műveleti erősítők működését és alkalmazási területeit. Tisztában kell lenniük a műveleti erősítők speciális változatának, a komparátoroknak és a különböző billenőköröknek a működésével és szerepével az elektronikai áramkörökben.
Dr. Kovács Ernő - Elektronika I.-II. Borbély Gábor - Elektronika I.-II. (előadás jegyzet) Szabó Géza - Elektrotechnika - Elektronika Hegyesi László - Műveleti erősítők Berta Miklós: Billenő áramkörök
Lecke elsajátításának időtartama: A lecke elsajátításához kb. 90 perc szükséges.
Műveleti erősítők
Erősítő áramkörök megvalósíthatók bármely erősítő típusú - akár diszkrét, akár integrált - aktív elemmel. Diszkrét áramkörökkel is felépíthetők összetett áramkörök, többfokozatú erősítők, egyenfeszültség erősítők, azonban az egyes alkatrészek paraméter-szórása miatt a feladatok nehezebben valósíthatók meg és jelentős alkatrész igény merül fel, amely az alkatrészek toleranciája miatt, különösen a széria-szerű gyártás esetén, nehézséget okoz. A műveleti erősítők, mint áramköri elemek (alkatrészek) napjainkban integrált áramköri kivitelben kerülnek forgalomba. Az adott integrált áramkört egy kis (néhány mm2 felületű) Si lapkán alakítják ki, ezzel a technológiával a félvezetőlapkán megvalósíthatók bipoláris tranzisztorok, JFET-ek, MOSFET-ek, diódák, kis értékű kondenzátorok és ellenállások.
Műveleti erősítők jellemzői
Az erősítők egyik gyakran használt fajtája a műveleti erősítő. A műveleti erősítő működését a következő ábra alapján mutatjuk be.
Műveleti erősítő áramköri jelölése, ki- és bemenetei
1. ábra
Az 1. ábrán látható, hogy a műveleti erősítő feszültségerősítő, aminek bemeneti jele az Ube, ami az erősítő két bemeneti pontja között mérhető. A kimeneti jel az erősítő kimenete és a tápfeszültség földpontja között mérhető. Az erősítő táplálását a +UT pontra illetve a -UT pontra kötött tápfeszültség biztosítja. Az ideális műveleti erősítő, mint a neve is mutatja ideális, tehát bemeneti ellenállása ∞ kimeneti ellenállása 0, de talán a leglényegesebb sajátossága, hogy az erősítése is ∞.
A műveleti erősítő tápfeszültsége ±UT, tehát a kimeneti feszültség is ezek között a határok között fog mozogni. A műveleti erősítő erősítése nyilván függ a feszültségek irányától, ha az erősítő egyik bemeneti pontját földeljük, akkor a bemenetre éppen Ube jut. Ha a + jelű pontot kötjük földpotenciálra, akkor ha Ube pozitív, akkor Uki negatív lesz és fordítva, ezért ezt a pontot invertáló bemenetnek hívjuk, illetve hasonló megfontolásokból a másik bemenetet nem invertáló bemenetnek.
Ideális és valóságos műveleti erősítők jellemzői
2. ábra
Ideális műveleti erősítő tulajdonságai:
Szimmetrikus bemenet Aszimmetrikus kimenet Bemeneti ellenállás végtelen nagy, bemeneti áram zérus Kimeneti ellenállás értéke zérus Vezérlőfeszültség nélkül ne jelenítsen meg jelet a kimeneten (ofszet hiba) Szimmetrikus jelekre nézve végtelen nagy az erősítés (negatív visszacsatolással szabályozható) Közös bemeneti jelekre ne erősítsen Fázistolás legyen minél kisebb A kimeneti jel legyen kivezérelhető tápfeszültségig A kimenet legyen rövidzár védett Minél kisebb zaj A bemeneti fokozata egy differenciálerősítő
Alapvetően a műveleti erősítőkkel közvetlenül csatolt (egyenáramú erősítők, DC csatolt) valósíthatók meg minimális külső alkatrész igénnyel. A műveleti erősítők egy speciális kategóriáját képviselik az elsősorban kapcsolóüzemre tervezett erősítők, amelyeket az alapvető funkciójuk miatt komparátoroknak hívunk.
Műveleti erősítők transzfer karakterisztikája
3. ábra
A műveleti erősítők működését és alkalmazását alapvetően a külső áramköri - visszacsatoló - elemek határozzák meg, azaz az dönti el az adott kapcsolás jellemzőit, hogy milyen külső elemeket és hogyan kapcsoltunk a műveleti erősítőkhöz. Közel ideális tulajdonságokkal rendelkezik, méretben és árban alig tér el a tranzisztoroktól, alkalmazása pedig jóval egyszerűbb.
Műveleti erősítő belső felépítése
4. ábra
Az erősítő bemeneti fokozata egy differenciál erősítő, amely biztosítja a nagy bemeneti ellenállást, és a szimmetrikus vezérelhetőséget. A két bemenet elnevezése invertáló (- jel) és nem invertáló (+ jel) bemenet, amely arra utal, hogy a kimeneti- és a bemeneti jel milyen fázisviszonyban van egymással. (Az invertáló bemenet és a kimenet között 180°, a nem invertáló bemenet és a kimenet között 0° a fázistolás.)
A következő fokozat egy fázisösszegző és erősítő áramkör, amelynek szerepe, hogy a szimmetrikus (földfüggetlen) bemenetei feszültségváltozást aszimmetrikus (földfüggő) kimeneti feszültséggé alakítsa. Ezt követi egy szinteltoló fokozat (ebből esetenként több is lehet), amely egy olyan feszültséglépcsőt hoz létre, hogy a kimeneti pont feszültsége egy adott értékre (0 V)-ra "álljon be".
Az utolsó - kimeneti - fokozat egy teljesítményerősítő, amely a terhelés számára a bemeneti válaszjelre adott (a kapcsolástól függő) kimeneti jelet szolgáltatja. Feladata a kis kimeneti ellenállás mellett a nagy és - az esetek nagy többségében - szimmetrikus, kis torzítású kimeneti jel biztosítása.
A műveleti erősítő nyílthurkú kapcsolásban nem alkalmas feszültségerősítésre, mert a túl nagy erősítés miatt a kimeneti feszültség csak két értéket vehet fel. Ahhoz, hogy feszültségerősítésre tudjuk használni, visszacsatolást kell alkalmazni. Visszacsatolásról beszélhetünk akkor, ha a vezérlőjelet nem csak a bemeneti jel, hanem ennek és a kimenetről a bemenetre teljesen vagy részben visszavezetett kimeneti jel összege adja. A visszacsatolás lehet pozitív és negatív. Erősítőként használva a negatív visszacsatolást alkalmazzák.
Negatív visszacsatolás
5. ábra
Műveleti erősítős alapkapcsolások
A műveleti erősítős alapkapcsolások vizsgálatához két alapvető, a gyakorlatban bizonyított feltételezést célszerű figyelembe venni:
A elhanyagolás: A műveleti erősítőbe befolyó áramok (Ibp és Ibn) a kapcsolásban folyó áramokhoz képest elhanyagolhatók. A vizsgálatoknál úgy vesszük, hogy a műveleti erősítők bemeneti árama nulla. B elhanyagolás: A műveleti erősítő ubes bemeneti feszültsége elhanyagolhatóan kicsi a kapcsolás egyéb feszültségeihez képest.
Műveleti erősítő típusok:
Alapkapcsolások:
Invertáló erősítő (fázist fordít) Nem invertáló erősítő (azonos fázis) Egységnyi erősítésű erősítő (feszültség követő)
Műveletvégző kapcsolások:
Összegző kapcsolás Kivonó (differencia) erősítő Integrátor Differenciáló
Invertáló erősítő
Az invertáló elnevezés arra utal, hogy a kimeneti és a bemeneti feszültség ellentétes fázisú. Az invertáló erősítő egy soros ellenállással kiegészített párhuzamos - feszültségvisszacsatolással kialakított hálózat.
Invertáló erősítő
6. ábra
Nem-invertáló erősítő
Az nem-invertáló elnevezés arra utal, hogy a kimeneti és a bemeneti feszültség azonos fázisú. A nem-invertáló erősítő egy soros feszültség-visszacsatolással kialakított hálózat.
Nem-invertáló erősítő
7. ábra
Egységnyi erősítésű erősítő
A feszültségkövető kapcsolás a nem-invertáló erősítő egy speciális esete, amikor éppen 1 értékű az erősítés. A feszültségkövető kapcsolást elválasztó - illesztő fokozatként szokták felhasználni, hiszen a bemeneti jelet nagy impedanciával fogadja, a kimenetén a bemeneti jel kis impedancián jelenik meg (impedancia illesztés).
Feszültségkövető erősítő
8. ábra
Összeadó erősítő
Az invertáló bemenet áramösszegző csomópontként működik az ellenállásokon folyó áramokat illetően, amelyek az R ellenálláson összegződnek.
Összeadó erősítő
9. ábra
Kivonó erősítő
A kapcsolás vizsgálható, mint egy invertáló és egy nem-invertáló kapcsolás eredője a szuperpozíció tétel felhasználásával.
Kivonó (differenciál) erősítő
10. ábra
Műveleti erősítők kapcsolóüzeme
A műveleti erősítő felépítésénél fogva nagyon jól használható különböző feszültségszintek összehasonlítására. Ehhez elsősorban nagy feszültségerősítése nyújt lehetőséget. A műveleti erősítők telítéses üzemében a kimeneti feszültség értéke nincs lineáris kapcsolatban a bemeneti feszültséggel. A műveleti erősítők kimeneti jelváltozási sebessége alacsony, ezért speciálisan erre az üzemállapotra kifejlesztett, műveleti erősítő kapcsolástechnikán alapuló komparátor áramkörök állnak rendelkezésre, amelyek sokkal gyorsabb jelváltozási sebességgel rendelkeznek.
A legjellemzőbb alkalmazási területek:
Komparátorok Multivibrátorok Hullámforma generátorok
Komparátorok
A komparátorok két feszültség összehasonlítására használt áramkörök. Az egyik feszültség a referencia feszültség (UREF), amely kitüntetett feszültség és ezzel hasonlítjuk össze a másik feszültséget. A komparátor egyik kimeneti állapota az Ube>UREF, míg a másik az Ube<UREF állapotnak felel meg. A komparátoroknak fontos szerepe van az analóg-digitális átalakítókban (A/D-konverterek), melyek az analóg mérések adatait digitalizálják.
Komparátor típusok:
Hiszterézis nélküli komparátorok Hiszterézises komparátorok Ablakkomparátorok
A hiszterézises komparátorok abban különböznek a hiszterézis nélküli komparátoroktól, hogy az egyik telítési állapotból a másikba történő felfutáshoz szükséges bemeneti feszültségek eltérnek egymástól. A köztük lévő feszültségkülönbséget nevezzük hiszterézis feszültségnek. A hiszterézises komparátorokat pozitív visszacsatolással gyorsítjuk, míg a hiszterézis nélküli komparátorok általában nem visszacsatoltak. Az ablakkomparátorok jelzik, hogy a vizsgálandó jel bele esik-e a jel egy meghatározott tartományába.
Hiszterézis nélküli komparátorok
Az egyik telítési állapotból a másikba történő felfutáshoz szükséges bemeneti feszültségek azonosak. Bármelyik bemenet lehet a referencia bemenet (ettől függ, hogy a kimeneti feszültséget hogyan értelmezzük, a karakterisztika megfordul).
Nem-invertáló bemenet felől vezérelt hiszterézis nélküli komparátor transzfer karakterisztikája
11. ábra
Hiszterézises komparátorok (Schmitt-trigger)
Az egyik telítési állapotból a másikba történő felfutáshoz szükséges bemeneti feszültségek eltérnek egymástól.
Invertáló bemenet felől vezérelt hiszterézises komparátor transzfer karakterisztikája
12. ábra
Nem-invertáló bemenet felől vezérelt hiszterézises komparátor transzfer karakterisztikája
13. ábra
Komparátorok működésének összehasonlítása:
Komparátorok viselkedése változó, analóg bemeneti feszültség esetén
14. ábra
Ablakkomparátorok
Az ablakkomparátorok jelzik, hogy a vizsgálandó jel bele esik-e a jel egy meghatározott tartományába.
Ablakkomparátorok transzfer karakterisztikája
15. ábra
Billenőkörök (Multivibrátorok)
A billenőkörök két lehetséges kimeneti állapottal rendelkező digitális áramkörök, pozitív visszacsatolással. Az átbillenést az egyes állapotokba különböző módokon idézhetjük elő. Minden zárt hurokkal rendelkező visszacsatolt rendszer, mely két vagy több stabil vagy kvázistabil állapottal rendelkezik, multivibrátornak tekinthető. Az egyes állapotok közötti átmenetet egy viszonylag kis energiájú indító jel - trigger - kezdeményezi, mely a visszacsatolási folyamatot megindítja. Az állapotok közötti átmenethez szükséges energiát maga a rendszer szolgáltatja.
Aszerint, hogy milyen módon valósul meg a pozitív visszacsatolás, a billenőkör lehet:
Bistabil (minkét visszacsatoló tag rezisztív) Astabil (mindkét visszacsatoló tag kapacitív) Monostabil (egyik visszacsatoló tag rezisztív, a másik kapacitív)
A multivibrátorok, mint kétállapotú elektronikai áramkörök, kiválóan alkalmasak négyszögjelek generálására. A multivibrátorok klasszikus változatai két aktív elemet (tranzisztorok, amelyek felváltva vezetnek), valamint rezisztív és kapacitív visszacsatoló elemeket tartalmaznak.
Billenőkörök visszacsatolásai
16. ábra
Astabil multivibrátor: mindkét kimeneti állapot instabil, állapotát külső beavatkozás nélkül meghatározott időfüggvény szerint változtatja (szabadon futó oszcillátor, négyszögjel generálás).
A 17. ábra egy tranzisztoros astabil billenőkör felépítését mutatja be.
Működése:
Az elméletileg szimmetrikus áramkör esetén tekintsük kiinduló állapotnak azt, hogy (pl. külső zavarjel miatt) nőni kezd a T1 tranzisztor kollektorárama, ami azt eredményezi, hogy növekszik a feszültségesés ezen tranzisztor Rc munkaellenállásán. Ez a feszültségváltozás a C1R1 felüláteresztő szűrőn áthaladva maga után vonja a T2 tranzisztor bázisfeszültségének csökkenését.
Tehát a T2 tranzisztor kevésbé lesz nyitva, így csökken a kollektorárama, nő a kollektorfeszültsége. Ezen feszültségnövekedés a C2R2 felüláteresztő szűrőn áthaladva még jobban kinyitja a T1 tranzisztort (itt zárul a pozitív visszacsatolási hurok), és a folyamat addig tart, amíg T2 teljesen le nem zár. Ennek eredményeként Uki1~0, míg Uki2 = UTÁP.
A pozitív visszacsatolásnak köszönhető gyors átbillenés után a kondenzátorok elkezdenek töltődni. A C1 kollektorhoz kötött pontja 0-n van, a másik pontja azonban az R1 ellenálláson keresztül UTÁP-hoz van kötve. Ezért a C1 kondenzátor az R1C1 időállandó által meghatározott módon elkezd töltődni. Emiatt a T2 tranzisztor bázisán lévő feszültség előbb-utóbb eléri a nyitófeszültséget, és T2 elkezd kinyitni. Ekkor az előzőhöz nagyon hasonló folyamat indul be, csak most a T2 tranzisztoron. Tehát a rendszer átbillen másik állapotába, amikor T2 van nyitva és T1 pedig lezárt. Ilyenkor Uki2~0, míg Uki1 = UTÁP
A fentiekből látszik, hogy a két állapot közötti átbillenések időtartama a kondenzátorok feltöltődésének és kisülésének időtartamával egyezik meg. Ezt az időt az R1 és R2 ellenállásokon valamint a C1, C2 kondenzátorokon keresztül tudjuk szabályozni. T1 = R1C1, illetve T2 = R2C2.
Tranzisztoros astabil multivibrátor
17. ábra
Monostabil multivibrátor: egy stabil állapota van. Az áramkör ebből a stabil állapotból csak külső jel (trigger) hatására billen ki, de a kimenet áthaladva az instabil állapoton ismét a stabil állapotba jut (időzítő).
A 18. ábra egy tranzisztoros monostabil billenőkör felépítését mutatja be.
Működése:
Alapállapotban S itt is földpotenciálion van, ezért T1 lezár, a T2 tranzisztor pedig vezet (R-en keresztül folyik bázisáram). Ez az áramkör egyetlen stabil állapota. Az S-re adott rövid pozitív bemeneti impulzus T1-et kinyitja, ezáltal kollektorfeszültsége nullára csökken. Ezt a feszültségugrást az RC felüláteresztő szűrő átviszi a T2 bázisára, ezért T2 lezár, kollektorfeszültsége felugrik. Emiatt az R1 visszacsatoló ellenálláson keresztül T1 nyitva marad még akkor is, ha közben S-en megszűnt a jel. Ez azonban nem stabil állapot, mert az R ellenálláson keresztül a C kondenzátor kezd feltöltődni, így T2 bázisfeszültsége növekszik. Egy bizonyos idő után T2 kinyit, kollektorfeszültsége leugrik. Ez lezárja T1-et, s az áramkör visszaáll stabil állapotába. A kimeneti impulzus időtartamát az RC-tag határozza meg.
Tranzisztoros monostabil multivibrátor
18. ábra
Bistabil multivibrátor: két stabil kimenettel rendelkeznek és inkább a digitális technikában alkalmazottak (tárolók, memória). A stabil állapotokból csak indító jelek segítségével billenthetők ki. Általában két jelre van szükség, egy a kibillentéshez és egy a visszabillentéshez (SET, RESET).
A 19. ábra egy tranzisztoros bistabil billenőkör felépítését mutatja be.
Működése:
Alapállapotban mind az "S", mind az "R" bemenet földpotenciálon van. Ilyenkor az áramkör a két stabil állapota egyikében van, és ott meg is marad (vagy Q1=0 V és Q2= +UT, vagy pedig Q1=+UT és Q2=0 V. Itt UT-val a tápfeszültséget jelöltük).
Ha az S bemenetre pozitív feszültséget adunk, akkor T1 kinyit, kollektorfeszültsége lecsökken. Emiatt T2 bázisárama csökken, kollektorfeszültsége nő. Ez a növekedés visszahat az R1 ellenálláson keresztül T1 bázisára és tovább növeli annak bázisáramát (pozitív visszacsatolás). A kapcsolás a stabil állapotot akkor éri el, ha T1 teljesen kinyit. T2 ekkor teljesen lezárt, és R1-en keresztül T1-et nyitva tartja. Ezek után a bemeneti feszültséget akár nullára is csökkenthetjük, az áramkör megtartja stabil állapotát. Az áramkör másik stabil állapotba történő átbillenését úgy idézhetjük elő, hogy az R bemenetre adunk pozitív feszültséget.
Ha mindkét bemenetre egyszerre kerül pozitív feszültség, akkor mindkét tranzisztor kinyit. Ez az állapot instabil. Ha ezután a bemeneti feszültségek nullára csökkennek, akkor az áramköri elemek aszimmetriája dönti el, hogy melyik stabil állapotba billen az áramkör. Így ezt a bemenő kombinációt ki kell zárni.
Tranzisztoros bistabil multivibrátor
19. ábra
Billenőkörök vezérlése és kimeneti jelalakjai
20. ábra

| Önellenőrző kérdések
1. Mit nevezünk műveleti erősítőnek?
| Két feszültség összehasonlítására használt áramkörök. Az egyik feszültség a referencia feszültség (UREF), amely kitüntetett feszültség és ezzel hasonlítjuk össze a másik feszültséget.
| Pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek nincs stabil állapota.
| Közvetlen csatolt, nagy feszültségerősítéssel rendelkező áramkörök. Szimmetrikus bemenettel és általában aszimmetrikus kimenettel, nagy bemeneti és nagyon kis kimeneti ellenállással rendelkeznek.
| Pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek több stabil állapota lehet.
2. Mely állítások igazak a műveleti erősítőkre? (több jó válasz is lehetséges)
| Erősítőként használva a negatív visszacsatolást alkalmazzák.
| A műveleti erősítő tápfeszültsége ąÚT.
| Szimmetrikus be- és kimenettel rendelkezik.
| A transzfer karakterisztikája teljesen lineáris.
3. Mi befolyásolja alapvetően egy műveleti erősítő működését és alkalmazását?
| Alapvetően a visszacsatoló elemek határozzák meg a működését és hogy azokat hogyan kapcsoltuk a műveleti erősítőhöz.
| A műveleti erősítőre kapcsolt tápfeszültség nagysága.
| A külső hőmérséklet.
| A pozitív visszacsatoláshoz használt visszacsatoló elemek jellemzői.
4. Melyik műveleti erősítős alapkapcsolásra igaz a következő állítás? A kimeneti és a bemeneti feszültség ellentétes fázisú.
| Invertáló erősítő.
| Nem-invertáló erősítő.
| Feszültségkövető erősítő.
| Hiszterézis nélküli komparátor.
5. Melyik állítás igaz a komparátorokra? (több jó válasz lehetséges)
| Telítéses üzemben működő műveleti erősítők speciálisan erre a célra kialakítva.
| A komparátor egy speciális billenőkör, amellyel elsősorban jelgenerálást szoktak végezni.
| A komparátorok segítségével alap matematikai műveletek (összeadás, kivonás stb.) valósíthatók meg áramköri szinten.
| A komparátorok két feszültség összehasonlítására használt áramkörök. Az egyik feszültség a referencia feszültség (UREF), amely kitüntetett feszültség és ezzel hasonlítjuk össze a másik feszültséget.
6. Melyik komparátor típusra igaz a következő állítás? Jelzik, hogy a vizsgálandó jel bele esik-e a jel egy meghatározott tartományába.
| Hiszterézis nélküli komparátor.
| Nem-invertáló bemenet felől vezérelt hiszterézises komparátor.
| Invertáló bemenet felől vezérelt hiszterézises komparátor.
| Ablakkomparátor.
7. Az astabil multivibrátor...
| visszacsatolás nélküli digitális áramkör, amelynek 1 stabil állapota van. A másik (instabil) állapotát egy bemeneti jellel válthatjuk ki, és az csak a visszacsatoló elemek által meghatározott ideig marad fenn.
| pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek 1 stabil állapota van. A másik (instabil) állapotát egy bemeneti jellel válthatjuk ki, és az csak a visszacsatoló elemek által meghatározott ideig marad fenn.
| pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek 2 stabil állapota van. A kimeneti jelszint csak akkor változik, ha az átbillenési folyamatot egy bemeneti jel kiváltja.
| pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek nincs stabil állapota. Külső vezérlés nélkül, periodikusan változtatja kimeneti feszültségszintjét, "billeg" a két állapota között a visszacsatoló elemektől függően.
8. A monostabil multivibrátor...
| pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek nincs stabil állapota. Külső vezérlés nélkül, periodikusan változtatja kimeneti feszültségszintjét, "billeg" a két állapota között a visszacsatoló elemektől függően.
| pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek 2 stabil állapota van. A kimeneti jelszint csak akkor változik, ha az átbillenési folyamatot egy bemeneti jel kiváltja.
| pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek 1 stabil állapota van. A másik (instabil) állapotát egy bemeneti jellel válthatjuk ki, és az csak a visszacsatoló elemek által meghatározott ideig marad fenn.
| visszacsatolás nélküli digitális áramkör, amelynek 2 stabil állapota van. A kimeneti jelszint csak akkor változik, ha az átbillenési folyamatot egy bemeneti jel kiváltja.
9. A bistabil multivibrátor...
| pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek 2 stabil állapota van. A kimeneti jelszint csak akkor változik, ha az átbillenési folyamatot egy bemeneti jel kiváltja.
| visszacsatolás nélküli digitális áramkör, amelynek nincs stabil állapota. Külső vezérlés nélkül, periodikusan változtatja kimeneti feszültségszintjét, "billeg" a két állapota között a visszacsatoló elemektől függően.
| pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek 1 stabil állapota van. A másik (instabil) állapotát egy bemeneti jellel válthatjuk ki, és az csak a visszacsatoló elemek által meghatározott ideig marad fenn.
| pozitívan visszacsatolt digitális áramkör, amelynek nincs stabil állapota. Külső vezérlés nélkül, periodikusan változtatja kimeneti feszültségszintjét, "billeg" a két állapota között a visszacsatoló elemektől függően.